„Bůh je mrtev, všechno je dovoleno,“ rozvinul kdysi Dostojevskij Nietzscheho tezi, kterápředpokládala, že společnost, která ztratila hodnotový rámec čerpající z náboženské víry, přejde donihilismu, kdy na ničem nebude záležet. Filozofka Tereza Matějčková tento výrok parafrázuje v titulusvé knihy Bůh je mrtev, nic není dovoleno, přičemž docela odvážně tvrdí, že i když je hodnotovýrámec 21. století relativizován, údajná cancel culture nám nic nedovolí. Pojďme se na tyto myšlenkypodívat blíže.
Kniha je vlastně souborem esejů uveřejněných v týdeníku Echo a okořeněných několika rozhovory s předními intelektuály současnosti či recenzemi knih. Matějčková postupuje podobně jako Michel Houellebecq – vybere si aktuálně palčivé téma a klade nepříjemné otázky. Zmíněný francouzský spisovatel si však dává dobrý pozor na to, aby nesklouzl k lacinému populismu, a tak nechává odpovědi na čtenářích.
Eseje Terezy Matějčkové oproti tomu trpí jistou intelektuální nepoctivostí – relativizovat důležitost feminismu v době generové nerovnosti či vědecký konsensus nad klimatickou změnou sice může být vstupenkou do společnosti Klausů, Jaklů a Hamplů, otázkou však je, jaká je relevance takovýchto úvah. Česká filozofická polistopadová tradice byla vždy postavena spíše na kritice mocných a hledání alternativ (Škabraha, Bělohradský, Bondy, Hauser…), myšlenky Matějčkové oproti tomu působí tak, že autorka si vybere nepodstatné, ale diskutované téma a rozvine jej do takřka transcendentálního problému.
Jistě, v Británii či USA byly zaznamenány případy velmi bizarní generové sebeidentifikace, je ale korektní toto vztahovat na celou LGBT komunitu a vyvozovat z toho obecný závěr? Ano, názor Virginie Despentes o tom, že „znásilnění není konec života“ či lamentování s Norbertem Bolzem nad tím, že bílí muži jsou utlačováni sice může přitáhnout čtenáře, neboť jde o věrné téma kulturních válek, nicméně role veřejného intelektuála by měla být jiná, než role poslance SPD.
Snaha otevírat nepříjemná témata má však vede i k velmi svěžím a inspirativním rozhovorům či esejům. Polemika s Haraldem Welzerem třeba tematizuje současný ukrajinsko-ruský konflikt a zaznívá zde doposud stále nepopulární teze o tom, že Putina nelze porazit vojensky, ale diplomaticky. Kritika klimatického hnutí za ne příliš srozumitelně zvolené formy protestu je rovněž na místě a její zasazení do širšího kontextu může mnohým pomoci pochopit společenské souvislosti. Co napsat závěrem? I když je v knize řada kontroverzních, ba mnohdy již překonaných myšlenek, autorka se zde kultivovanou a intelektuální formou snaží navázání dialogu. A to se v době vzájemně nekomunikujících sociálních bublin cení.
Více z LaCultury...
14. listopadu, 2023 Pokus o feministický manifest nevyšel Radikální feminismus nikdy neměl na růžích ustláno. Jak dokládá bell hooks, autorka eseje Feminismus je pro všechny, boj se nevedl jen s patriarchátem a jeho vzorci, ale i mezi různými […]
4. června, 2023 Teorie mravních citů Samotná Teorie mravních citů od Adama Smitha je klasickým dílem, které zásadně ovlivnilo oblast filozofie a ekonomie. Tato kniha, původně vydaná v roce 1759, se zaměřuje na vývoj morálních […]
3. května, 2022 Psychologie zdraví Oblast zdraví stejně jako mnoho našich čtenářů mě zajímá. Být zdravý v dnešní době není jednoduché. Co to vlastně být zdraví znamená? Je to jak se cítím? Jak funguje mé tělo? Byť mi už […]
11. ledna, 2015 Zlu všudypřítomnému srdcem odporujíce Nepředpokládám, že by dnes lidé dobrovolně sáhli po čtyři sta let starém díle, jakým je Labyrint světa a ráj srdce. Možná je to škoda. Kdo by tak učinil, nebyl by, myslím, zklamán. Jazyk […]
19. září, 2012 Myšlenkové mapy Michaela Chabona Naostřete si svůj důvtip, setřiďte myšlenky, připravte šálek horkého černého čaje a usaďte se do toho nejpohodlnějšího křesla, které najdete. S otevřením knihy jednoho z nejvýznačnějších […]
6. července, 2012 Sofiin dechberoucí svět filosofie Žila, byla jedna holčička a té říkali Sofie. V našem příběhu zanedlouho oslaví své patnácté narozeniny a stane se z ní slečna. Jenže aby se mohla chovat jako dospělá, musí umět rozumně […]
28. března, 2009 A pozdravujte filosofy 23. III. se objevilo na hlavním shodišti v budově C filozofické fakulty MU několik informačních panelů a pramenných ukázek k životu a dílu českého filozofa Jana Patočky. Výstava už prošla […]
4. září, 2015 Dny evropského dědictví odemykají cestu k historickým unikátům Dny evropského dědictví ( European Heritage Days/EHD) každoročně v září otevírají široké veřejnosti vstup do míst, která po zbytek roku bývají z části, ne-li zcela nepřístupná. Tradičně […]
14. března, 2022 Tony Stark – Iron Man 4: Ultronův program Tony, Tony. Ty jsi opravdu nepoučitelný bohatý hejsek. Myslíš si, že ti svět, robotechnika, UI leží u nohou. Na tebe nikdo přeci nemá! Nemám pravdu? Snad kromě tvého bráchy, který je přece […]
2. května, 2015 Nějaká vzdálená země Románový příběh inspirovaný skutečným prožitkem autorky knihy, Ruth Boswellové, zachycuje sice krátké, ale o to více dramatické období kolem roku 1938 v nacisty okupovaném Československu. […]
1. listopadu, 2014 Amy a Roger na cestě aneb napříč Amerikou Amy se na léto dvakrát netěší. Její máma se rozhodla přestěhovat na druhý konec země a Amy má teď za úkol dovézt její auto z Kalifornie do Connecticutu. Problém je, že od té doby, co její […]
27. dubna, 2021 Wonder Woman: Mrtvá země Wow! Wau! Nemám slov na postapokalyptickou jízdu Wonder Woman. Nádherně potemnělý příběh o konci věků hrdinů a lidí. Brutální epos o pádu lidské civilizace a jejich bohů. Na tuhle knihu […]